Debatt
Sekstimersdagen er likestillingspolitikk
Som studenter sitter vi allerede i klørne til tidsklemma. Å dele på jobbene er et viktig argument for sekstimersdagen.
![RIKT PÅ FANER: Tusenvis deltok på markering av kvinnedagen i Bergen sentrum 8. mars 2019. Illustrasjonsbilde: Tora Kyllingstad](https://image.studvest.no/105298.webp?imageId=105298&width=960&height=642&format=jpg)
Dette er et innsendt innlegg. Innlegget gir uttrykk for forfatterens egne meninger.
Som studenter sitter vi allerede i klørne til tidsklemma. Bachelor- og masteroppgaver skal skrives, livsviktig biinntekt skal inntjenes, vennskap skal pleies, helsen skal ivaretas med sunne måltider og trening i tillegg til at leiligheten på 17 kvadratmeter skriker etter en vask. Som kvinner som straks trer inn i arbeidslivet er bare tanken på framtiden til å bli utslitt av.
Arbeid 37,5 timer i uken, leiligheten har blitt enebolig, ungene skal hentes og kjøres på fotballtrening, turn og teater, og fortsatt skal altså vennskap pleies og helse ivaretas, men nå for enda flere enn oss selv. På toppen av det hele kan vi regne oss som heldige hvis vi får jobbe alle 37,5 timene.
Tall fra SSB viser at kvinner utgjør 80 prosent av ufrivillige deltidsarbeidene. Blant arbeidene kvinner generelt er også sykefraværet høyere enn blant menn, ifølge NAV-analyse. Å dele på jobbene er et viktig argument for sekstimersdagen, og ved gjentatte prøveprosjekt har en sett at sykefraværet har gått ned med kortere arbeidsdag.
Høy sysselsetting er et politisk og økonomisk mål som lenge har stått sentralt i Norge, men sekstimersdagen handler også om solidaritet og livskvalitet. Vi er nødt til å anerkjenne hva det vi kaller normalarbeidsdagen i dag faktisk fører til – flere kvinner i mindre stillinger og med høyere sykefravær. Dette burde ikke være normalen. Når kvinners fullverdige deltakelse i arbeidslivet svekkes av åttetimersdagen er det på tide med en endring.
Og mens menn fortsatt i større grad får jobbene, gjør kvinner stadig i snitt nesten dobbelt så mye husarbeid som menn, ifølge SSB. Kampen om rett til fritid, som for 101 år siden sto så sentralt i oppgjøret om åttetimersdagen, er langt fra over – og spesielt ikke for kvinner.
Det er ingen naiv utopi å drømme om og å kjempe for sekstimersdagen og mer fritid. Utregninger fra Finansdepartementet viser at vi kan korte ned arbeidsdagen og fortsatt ha bedre råd enn vi har i dag. I tillegg ser vi at teknologiske løsninger tar over deler av arbeidet som gjøres av mennesker i dag. Dette trenger trenger ikke være et sci fi-mareritt, men heller enda et argument for kortere arbeidsdag.
Sekstimersdagen er sårt tiltrengt likestillingspolitikk. Mens feminisme individualiseres gjennom #bosswoman og #huninvesterer må fagbevegelsen og kvinnebevegelsen sammen løfte fram og kjempe for de strukturelle løsningene. Med sekstimersdagen kan vi sørge for en bedre framtid for kvinner og mange andre med oss.
Et rettferdig og likestilt arbeidsliv gagner samfunnet som helhet. Kampen for sekstimersdagen er kampen for et arbeidsliv med plass til alle, et arbeidsliv som styrker – ikke sliter ut.
Gratulerer med dagen!
Debattregler
- Vil du få din mening på trykk i Studvest? Send innlegget ditt på e-post til ansvarligredaktor@studvest.no
- Typiske innlegg er rundt 500 ord.
- Lengre innlegg kan vurderes i noen tilfeller. Vi tar oss retten til å forkorte og redigere innlegg.
- Vi trykker ikke innlegg som har vært publisert i andre aviser, fremstår som reklame eller som er hatske og trakasserende.
- Legg ved et portrettbilde av deg selv.